Buklets "Kā rīkoties krīzes gadījumā" tika papildināts ar praktiskām norādēm par rīcību artilērijas apšaudes, aviācijas uzlidojuma, kā arī ķīmiska vai kodolapdraudējuma gadījumā!
Lai veicinātu nozaru ministriju sadarbību tās ieviešanā šodien Ministru kabinets apstiprināja jaunu ministru līmeņa Visaptverošas valsts aizsardzības jautājumu koordinācijas darba grupas sastāvu, kuru vada aizsardzības ministre Ināra Mūrniece.
"Ukrainas pieredze cīņā ar agresoru liecina par to, cik būtisku atbalstu bruņotajiem spēkiem var sniegt katrs valsts iedzīvotājs. Mēs mācāmies no Ukrainas pieredzes un mērķtiecīgi Latvijā veidojam visaptverošu valsts aizsardzības sistēmu. Latvijas sabiedrības gatavība rīkoties apdraudējuma gadījumā, kā arī spēja pašorganizēties, ir būtiski aspekti, lai pārvarētu jebkādus apdraudējumus un krīzes," pauž aizsardzības ministre.Ministru līmeņa darba grupa uz pirmo sēdi sanāca šodien, 20.jūnijā. Darba grupā plānots strādāt trīs prioritārajos virzienos - apstiprināt jauno Valsts aizsardzības koncepciju un uzsākt izpildīt tajā ietvertos uzdevumus, starpnozaru līmenī analizēt valsts apdraudējuma pārvarēšanas mācības un izvērtēt Ukrainas gūtās mācības no Krievijas iebrukuma.
Papildus tam 20.jūnijā Aizsardzības ministrija Ministru kabineta locekļus informēja par visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas ieviešanas progresu 2022.gadā.
Veicinot sabiedrības informētību un noturību krīzes situācijās, 2022.gadā Aizsardzības ministrija kopā ar Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem organizēja dažādas informatīvas mācības par rīcību valsts apdraudējuma gadījumā, nozaru gatavību un būtisko kritisko pakalpojumu nepārtrauktības nodrošināšanu. Buklets "Kā rīkoties krīzes gadījumā" tika papildināts ar praktiskām norādēm par rīcību artilērijas apšaudes, aviācijas uzlidojuma, kā arī ķīmiska vai kodolapdraudējuma gadījumā, savukārt ārvalstīs dzīvojošiem tautiešiem tika izveidots buklets "Kā rīkoties krīzes gadījumā, ja dzīvo ārpus Latvijas".Lai nodrošinātu sabiedrības pamatpakalpojumu sniegšanu izņēmuma stāvokļa vai kara laikā, kā arī nepārtrauktu darbību dažādu krīžu apstākļos, aizvadītajā gadā Aizsardzības ministrija sadarbībā ar citu nozaru ministrijām veica aktīvu darbu informējot, konsultējot un apzinot valstij būtisku nozaru vadošo komersantu gatavību pievienoties kritiskās infrastruktūras kopumam.
2022.gadā tika pieņemti grozījumi Nacionālās drošības likumā, kas nostiprina vienotu mehānismu, kā tiek izvērtēti un novērsti iespējamie riski no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem kritiskajai infrastruktūrai un nacionālajai drošībai nozīmīgām komercsabiedrībām, biedrībām un nodibinājumiem, tādējādi mazinot nacionālās drošības ievainojamību.