Runājot par to, kā attīstīt nākotnes domāšanas iemaņas, organizāciju psiholoģe, mācību vadītāja, Izglītojošo spēļu un metožu asociācijas līdzdibinātāja Zane Veinberga konferencē atzina, ka šodien nākotnes domāšanu pielieto ne tikai, lai organizācijas spētu savlaicīgi sagatavoties iespējamajām krīzēm, bet arī, lai pilnveidotos, attīstītos un augtu. Organizācijas arvien vairāk izmanto nākotnes domāšanas rīkus, kas ļauj identificēt jaunas tendences un prognozēt nākotnes situācijas.
"Tiek uzskatīts, ka īstermiņa domāšana ir mūsu lielākais drauds. Labākā lēmuma pieņemšana ir iespējama, ņemot vērā ilgtermiņa perspektīvu. Ja mēs pieņemsim šo lēmumu šodien, jādomā, kā šis lēmums ietekmēs mūs rīt vai pēc 5 gadiem," norādīja Veinberga, vienlaikus atzīstot, ka tas nav viegli, jo mums ir daudz vieglāk domāt par pagātni.
"Nākotnes domāšana ir process, kurā tiek izmantoti dažādi instrumenti, metodes un stratēģijas, lai izpētītu un prognozētu iespējamos nākotnes scenārijus un izstrādātu attiecīgus risinājumus un stratēģijas. Nākotnes domāšana sniedz iespēju sagatavoties un pielāgoties nākotnes izmaiņām, veidojot stratēģiju nākotnes situācijām," pauda eksperte.
Tāpat pēdējos gados strauji attīstību piedzīvojis mākslīgais intelekts. Kā atzina organizāciju psihologs, CreaTest vadītājs, docents Reinis Lazda, mākslīgais intelekts spēj dot ļoti labus padomus, piemēram, medicīnā un psiholoģijā, taču pilnībā uzticēties tiem nevar, jo nav spējas analizēt faktu ticamību.
Kas attiecas uz personāla vadību, viņš atzina, ka saistībā ar mākslīgā intelekta attīstību motivācijas vēstules, visticamāk, strauji zaudēs savu pielietojamību. "Jo personāla vadība nevar uzticēties, ka teksts, kas tiek saņemts, nāk no cilvēka, kas vēlas pieteikties darbā. Ja mēs gribam novērtēt cilvēku kā tādu, tad mums viņš ir jāredz un jārunā ar viņu," sacīja Lazda.
Vienlaikus viņš atzina, ka mākslīgais intelekts ir labs palīgs lomu spēlēs un komunikācijā ar klientiem un darbiniekiem. Tāpat tas var vadīt pirmās atlases kārtas un apkopot rezultātus.
"Bet jāatceras, ka mākslīgam intelektam nedrīkst ļaut pieņemt lēmumu vienam - viņam var būt tikai padomdevēja funkcijas," norādīja eksperts, apliecinot, ka mākslīgais intelekts ir spējīgs uzlabot cilvēku produktivitāti, bet ne to pilnībā aizstāt.
18.maijā tiešsaistē norisinājās #HRconference, kurā vienuviet pulcējās personāla vadības speciālisti, lai diskutētu par aktualitātēm personāla vadībā, darba tirgū un izaicinājumiem HR jomā.
Portāls VS.LV nenes atbildību par komentāru saturu.
Pievienojiet komentāru
Anonīmi komentāri
Atbilēt
Anonīmi komentāri